február 04, 2020
Extenzív technológia esetén az évjárat- és a talajhatás a legfőbb befolyásoló termesztéstechnológiai tényező. Intenzív termesztés esetén azonban figyelembe kell venni:
A fenti tényezők mind befolyásolják és meghatározzák a tápanyagutánpótlás milyenségét, intenzitását, de ez fordítva is igaz.
A modern tápanyaggazdálkodás fontos tényezője a korszerű műtrágyák alkalmazása, melyek lehetővé teszik az egyenletes kijuttatást, a gyors felvehetőséget. A kukorica szempontjából az egyöntetű kelés, az erős gyökérzet, a gyors kezdeti fejlődés, és nagy, egészséges lombfelület kialakítása az elsődleges cél. Ennek elérésében kiváló partner a YaraMila és YaraBela termékcsalád:
mikrogranulátum: Yara NP Starter 10,5-47 + 1,8 Zn, 0,1 B
melegen granulált NPK készítmények: YaraMila NPK 7-20-28, 8-24-24, 16-27-7, 9-12-25
N tartalmú, fejtrágyázásra javasolt termékek: YaraBela Extran, YaraBela Sulfan, Superstart
Mit „tudnak” ezek a műtrágyák?
Miért fontos, hogy a termesztés hatékonyságát a jól megválasztott műtrágyával is növeljük?
Ebből a szempontból két fontos termesztéstechnológiai tényező jelentőségét szeretném kiemelni:
A hazai termesztési feltételek között a víz áll minimumban. Hiába kiváló hő- és szárazságtűrő képességű növényről van szó, az aszályos időszakokat nehezen viseli. Elsősorban nem a csapadék mennyisége a kulcskérdés, hanem annak időbeli eloszlása: pl. 2016-ban 8,6 t/ha termett 699 mm csapadék, 2017-ben 615,7 mm mellett 6,8 t/ha termett, míg 2018-ban 590 mm csapadék esett és 8,4 t/ha volt az országos átlagtermés. Évekre visszamenő elemzéseket tekintve a csapadékos február – amikor a talaj mélyebb rétegei is feltöltődnek vízzel, illetve a nedves június a meghatározó. A tenyészidőszak alatt egy kukorica növény kb. 200 liter vizet párologtat el, ezt a talajból kell pótolnia, vagy öntözés szükséges.
A vízfogyasztásra ható tényezők közül ki kell emelni a helyes tápanyaggazdálkodást. A jó foszfor- és káliumellátottság 25-30 %-kal csökkenti a vízfelhasználást. A rosszul táplált növény pazarolja a vizet, kevesebb szárazanyagot termel több víz felhasználásával. A vízhiány kritikus időszaka a címerhányást követő 2-3 héttől a kötődésig tartó időszak. Vízhiányos időszakban a pollentömlő károsodik és a megtermékenyülés hiányos lesz, vagy elmarad.
A műtrágyzás javíthat, de ronthat is a helyzeten! Az optimális foszfor és káliumellátottság révén erős gyökérzet alakul ki, és a növény ellenállóbb lesz a stesszhelyzetekkel szemben. Száraz időjáráskor kijuttatott nitrogén átmenetileg „wellness” érzést ad a növénynek, és átmenetileg a párologtatás is mérséklődik, majd az fokozódik és labilissá teszi a növény vízgazdálkodását.
Ezért lényeges olyan tápanyaggazdálkodási startégiát alkalmazni – ennek részeként olyan műtrágyát választani – mellyel sikeresen átsegíthetjük növényünket a kritikus időszakon.
A másik kulcskérdés a tápanyag felvételi dinamikához illeszkedő tápanyagutánpótlás. Engedjék meg, hogy csak pár fontos tényezőre hívjam fel a figyelmet:
Nitrogén:
Foszfor:
Kálium:
A fentiekből látható, hogy a kukorica kezdeti fejlődése intenzív, a tápanyag-felvétele nem nagy, de nagyon gyors. Ennek a rapid tápanyagigénynek a kielégítését szolgálhatja a teljes felületre szórt 250-400 kg/ha komplex (NPK) műtrágya, vagy a vetéssel egymenetben kijuttatott 150-250 kg/ha mennyiségű, általában szintén komplex (NPK) műtrágya, vagy a magasabb foszfortartalmú (NP) mikrogranulátum műtrágya 15-20 kg/ha adagja.
A kukorica érzékeny az agrotechnikai, talajtani és időjárási viszonyokra. Jó minőségű műtrágya használatával adjon meg minden esélyt növényének arra, hogy a környezeti viszonyokhoz való alkalmazkodása sikeres legyen és 2020-ban is jó terméssel hálálja meg a gondoskodást!