június 20, 2016
A napi, aktuális problémák megoldása mellett, egyre inkább felmerülő kérdés az őszi vetések pontosítása, a vetésszerkezet kialakítása.
A repce helyzete a fokozódó ipari felhasználás miatt továbbra is felértékelődik. Mindezekkel párhuzamosan előttünk áll a tápanyag-ellátás kérdése, milyen műtrágyát vásároljunk és mennyit?
Mint minden döntés-előkészítésnél figyelembe kell venni szakmai és nem utolsó sorban a pénzügyi lehetőségeket. A kettő nem függetleníthető egymástól, sőt szűkös pénzügyi lehetőségek megfontoltabb szakmai döntéseket igényelnek. E pénzügyi helyzet következménye, hogy ha a ráfordításokat nem is csökkentjük, de azok okszerűbb megválasztásával a hatékonyságukat javítani kell. Természetes, hogy csak a rendelkezésre álló keret határáig költhetünk.
De hogy milyen ráfordításokat és milyen arányban változtassunk az a várható termést – ezáltal a várható jövedelmet - nagymértékben befolyásolja. A szakmailag kellően megalapozott döntés eredményezheti, hogy a „spórolás” a ráfordítás átcsoportosítás ne jövedelemvesztést eredményezzen. A megváltozott piaci körülmények okszerű, szakmailag megalapozott döntéseket igényelnek.
Az agrotechnikai tényezők közül a különösen repce vonatkozásában a tápanyag-ellátásnak van a legnagyobb szerepe. A tápanyag-ellátás területén lehet látszólag a legkönnyebben spórolni, takarékoskodni, költséget csökkenteni, ennek közvetlenül nem érzékeljük a negatív hatását. A látens tápelemhiány akár 2-10%-os termésveszteséget is eredményezhet. Nem számolunk az elmaradt jövedelem többlettel, egy nem megalapozott döntés miatti hatékonyság csökkenéssel.
A legrosszabb megtakarítás például a tápanyag-ellátás területén az, ha a kívánatos hatóanyag arányt nem vesszük figyelembe, az egyik hatóanyagot a szükségesnél nagyobb, a másikat pedig a szükségesnél kisebb mennyiségben juttatjuk ki. A termés mennyiségét, minőségét a termés biztonságot a legalacsonyabb szinten biztosított tápelem határozza meg, függetlenül attól, hogy fő-, vagy mikro tápelemről van szó. Az egyes tápelemek nem helyettesítik egymást. Tehát hibás az olyan gondolkodás, hogy ha nem adunk foszfort és káliumot, majd egy kicsit több nitrogénnel pótoljuk.
A cikk címe „Alapozzunk!” ezt akár szó szerint is értelmezhetjük ugyanis az alaptrágyázás a szántóföldi tápanyag-ellátáson belül a legfontosabb tényező. A nagy és jó minőségű termés megalapozásán túl ez biztosítja a fenntartható termesztést a talajok tápelem-tőkéjének megtartásával illetve szükség esetén növelésével ez növeli az évenkénti termés stabilitást valamint a növények jobb vízhasznosító képességét.
Mit ajánl a Yara a repcetermesztés megalapozásához?
Termék foszfor/kálium
YaraMilaTM 8-24-24+ 1,0
YaraMilaTM 7-20-28+ 0,71
YaraMilaTM 13-13-21+ 0,61
YaraMilaTM 7-12-25+ 0,48
A széles hatóanyag arányú termékválasztékból kilehet választani a talajellátottságnak megfelelő féleséget, a kijuttatandó mennyiséget pedig a tervezett terméstől függően határozzuk meg.
Összefoglalva: A mindennapi gondok, problémák mellet már most ajánlatos az őszi vetésű növények tápanyag-ellátásának kérdésével foglalkozni. A műtrágya ellátásban hiány nem valószínűsíthető, sőt a kínálat egyre inkább bővül. Jó választás, jó döntés csak megfelelő előkészítés után hozható. Ennek alapja az időben megkért szaktanács, a kellően előkészített, táblára lebontott hatóanyag igény megállapítása. Ezek ismeretében pedig az igényeket optimálisan kielégítő műtrágya megválasztása és a legkedvezőbb beszerzési források megkeresése.